A Nemzeti Agrárgazdasági Kamara adatai szerint idén május 27. és június 9. között tapasztaltuk az utóbbi 7 év legnagyobb jégveszélyét, valamint az elmúlt 6 év legzivatarosabb időszakát. A tendencia egész Európában hasonló: az elmúlt 3-4 évben több mint 200 százalékkal emelkedett a nagy szemű jégverések száma, az elmúlt hetekben pedig Kelet- és Közép-Európában is jelentős pusztítással jártak a zivatarok. Hazánkban az Országos Jégkármérséklő Rendszer a jégkárok közel felét képes megelőzni vagy mérsékelni, ám még így is rendszeresen tapasztalhatunk nagyobb károkat: június közepén 10 megyében cseresznye, 2 megyében pedig dió nagyságú jeget jelentettek. Az elmúlt hónapban hazánk mellett többek között Szerbiában, Horvátországban, Németországban, Lengyelországban és Csehországban is komoly károkat okozott a jég.
Már az apró szemű jég is okozhat bosszúságokat: az ereszcsatorna ideiglenes eltömítésével például beázáshoz vezethet, nagyobb mennyiségben pedig a veteményeseket, dísznövényeket veszélyeztetheti. Természetesen minél nagyobb szemű a jég, annál nagyobb a károkozás: a cseresznye méretű jégeső már autókban, tetőszerkezetekben, kerti bútorokban is kárt okozhat, az egyre gyakrabban előforduló, mandarin méretű darabok pedig akár lakhatatlanná is tehetnek egyes épületeket. Emiatt otthon is fontos a jégkár elleni védekezés, amelynek alapvető eleme a megfelelő lakásbiztosítás.
Te magad is sokat tehetsz azért, hogy egy váratlan jégverés ne okozhasson nagyobb károkat az otthonodban. Érdemes rendszeresen átnézetni a tetőt, és időben javítani a hibás, repedt vagy törött cserepeket, elemeket, valamint fontos gondoskodni az ereszcsatorna rendszeres tisztításáról is. A Nemzeti Agrárgazdasági Kamara weboldalán folyamatosan frissülő térkép mutatja a várható jégesőt: ezt érdemes elmenteni a könyvjelzőid közé, hiszen így tudni fogod, mikor kell aktívabban védekezned a jégkárok ellen. Ha kiadták a figyelmeztetést, hasznos, ha lehúzod a redőnyöket, becsukod az ablakokat, elpakolod a sérülékenyebb kerti bútorokat és kinti cserepes növényeket, valamint minden olyan eszközt fedezékbe helyezel, amiben a jég kárt tehet (pl. kerékpár, fűnyíró, gyerekjátékok). Ha nincs lehetőséged fedett helyen parkolni, egy jégvédő ponyvával vagy vastagabb takaróval védheted autódat. Érzékenyebb növényeid, veteményesed fölé érdemes jégvédő hálót beszerezni, amit könnyedén kifeszíthetsz, ha érkezik a vihar. Ezekkel a módszerekkel bár elkerülni nem, mérsékelni tudod a károkat, a megfelelő lakásbiztosítási fedezetet azonban semmi sem tudja kiváltani – nézzük, mire kell figyelned ezzel kapcsolatban!
A legtöbb lakásbiztosítás tartalmazza a jégkár fedezetet, azonban fedezeti szintben és limitösszegekben komoly különbségek lehetnek. Ha dió nagyságú jég esik, az már többmilliós, rosszabb esetben akár több tízmilliós károkat is okozhat egy épület homlokzatában, tetőszerkezetében és üvegfelületeiben, ezért nagyon fontos ellenőrizni az adott fedezethez tartozó kártérítési limiteket, feltételeket és kizárásokat. Sok biztosító nem fizet például, ha a sérült tető vagy épületelem nem megfelelően épült vagy elhanyagolt – ezekkel a kockázatokkal jó, ha még biztosításkötés előtt megismerkedsz, így az igényeidnek és az otthonod adottságainak megfelelő lakásbiztosítást tudod választani. Egy jól megválasztott lakásbiztosítás fedezi a jég által okozott károkat az épületben, az ingóságokban (pl. kerti bútorok), sőt, még a növényeidben (pl. veteményes, cserepes növények) is. A vészhelyzeti asszisztencia fedezet jégverés esetén is hasznos lehet, amennyiben tetőfedés szolgáltatást is tartalmaz: ezzel gyors és szakszerű segítséget kaphatsz, amely fontos a további károk elkerüléséhez.
Ha megtörtént a baj, az első fontos lépés mindig a további károk elkerülése és a kárenyhítés: ha például sérült a tető vagy az ablak, hívj szakembert és addig is takarófóliával, vödörrel vagy bármilyen, rendelkezésedre álló eszközzel védekezz a további károk ellen! Ezzel egy időben érdemes fotókkal és videókkal alaposan dokumentálni a kárt, ugyanis ezek kelleni fognak a kárbejelentéshez. A kiérkező szakembertől mindenképpen kérj számlát, ugyanis csak ezzel tudod majd elszámolni az összeget a biztosítónál. A kárt érdemes már a bekövetkezése napján bejelenteni, nem gond, ha még nem áll rendelkezésedre minden számla és dokumentum – ezeket később is el tudod majd küldeni a biztosítónak. A leggyorsabb és legegyszerűbb megoldás az online kárbejelentés, amelyet a biztosító weboldalán tehetsz meg, és szükséged lesz hozzá a szerződésed kötvényszámára vagy azonosítójára. A kár mértékétől függően a biztosító kárszemlét tarthat, amelynek a szerződésben szereplő határidőig meg kell történnie. Kisebb károk esetén lehetőség van online és videós kárrendezésre is, ennek azonban feltétele, hogy minden szükséges dokumentációt elküldj a biztosítónak.